Slik er responstiden ved hjertestans
I snitt tar det om lag ni minutter fra AMK mottar første henvendelse til Victoria Oskarsen eller andre ambulansearbeidere fra Finnmarkssykehuset er på stedet. Det viser tall fra Norsk hjertestansregister.
![](/4a7bc6/contentassets/b3ef3c3bb7a14346bdffb2c50068db84/victoria_oskarsen-og-jorgen_nilsen-2.jpg?format=webp&width=900&height=600&quality=80)
Norsk hjertestansregister er et kvalitetsregister for helsetjenesten. Med responstiden menes tiden det tar fra medisinsk nødtelefon (AMK) mottar den førsten henvendelsen til den første ambulanseenheten er fremme på bestemmelsesstedet. Disse to tidspunktene logges automatisk i datasystemet hos AMK og er derfor pålitelige.
Minuttene teller
Minuttene teller når det er akutt alarm. Oversikten fra Norsk hjertestansregister viser at det i snitt tar ni minutter fra alarmen går, til ambulansetjenesten er på bestemmelsesstedet. Et hovedfunn i undersøkelsen er at halvparten av alle hendelser med hjertestans i Norge, nåes innen ni minutter.
Klinikksjef Jørgen Nilsen i klinikk prehospitale tjenester kaller resultatene hyggelig og motiverende.
- Ambulansetjenesten i Finnmarkssykehuset har store avstander å forholde seg til, fordi vi i Finnmark har et spredt og desentralt bosettingsmønster. Tidlig behandling ved hjertestans og andre tidskritiske hendelser, er avgjørende for et godt utkomme for pasientene. At tjenesten gjennomsnittlig klarer å ha en responstid under ti minutter er oppløftende, sier han.
Godt innenfor
Det foreligger ikke noen nasjonale måltall for responstiden. I NOU-er fra 1998 og 2015 anbefales det imidlertid at 90 prosent av pasientene i tettbygd strøk nås innen tolv minutter ved hendelse som utløser «akutt» alarm. For grisgrendte strøk er anbefalingen 25 minutter.
- Den spredte og grisgrendte bosettingen, våre lange avstander og vårt arktiske klima gjør vårt arbeidet med responstider utfordrende, sier Jørgen Nilsen.
Finnmarkssykehuset har en ramme helseforetaket skal forholde seg til når det skal sikre gode helsetjenester og en best mulig beredskap for innbyggerne i Finnmark. Nilsen tolker resultatene dithen at Finnmarkssykehuset forvalter ressurser i fylket på en god måte, til det beste for pasientene vi har ansvaret for. Dette har også SINTEF slått fast i en analyse som ble gjort i 2017.
- Mange av ambulansetjenestene i Finnmark har hjemmevakt perioder av døgnet, som betyr at makkere på jobb må møtes før de kan rykke ut til pasienten. Ved slike tidskritiske hendelser som hjertestans er, er det viktig at denne tiden holdes så lav som overhodet mulig. Dette stiller krav til den interne organiseringen på de ulike ambulanseenhetene, der makkere må bo i nærheten av hverandre, slik at responstiden blir så lav som mulig, sier klinikksjefen for prehospitale tjenester.
Fortløpende forbedring
Samtidig pågår en fortløpende vurdering av løsninger som kan gjøre beredskapen enda bedre. Finnmarkssykehuset har ansvar for alle innbyggerne i fylket, og vurderer derfor en fremskutt ambulansebase på Skaidi, hvor en ambulansebil fra Hammerfest blir stasjonert i en prøveperiode på ett år. Skaidi ligger midt i et av Nord-Norges største hytte- og fritidsområder, og er også et knutepunkt i vestfylket. Saken er midlertidig utsatt, men helseminister Bent Høie ga klare signaler i Stortinget før jul.
- Jeg legger for øvrig til grunn at Finnmarkssykehuset opprettholder tidsplanen for oppstart av økt ambulanseberedskap i denne delen av Vest-Finnmark, uavhengig av utsettelsen av nevnte styresak, slo han fast.
Samtlige sykehus i Norge leverer data for hjertestans utenfor sykehus. Rapporten til Norsk hjertestansregister viser at halvparten av alle tilfeller med hjertestans nåes innen ni minutter. I tillegg viser rapporten at 84 prosent av hjertestanspasientene får hjerte- og lungeredning før ambulansen ankommer, og at 13 prosent av alle hjertestanspasienter får tilkoblet en hjertestarter før ambulansen er på bestemmelsesstedet.
Du kan se oversikten her: Norsk hjertestansregister